![](/media/b2ddpqvz/img_6824.jpg?rxy=0.47619047619047616%2C0.3993316624895572&width=3840&height=1280&rnd=133512652838430000&rmode=crop&autoorient=true&format=jpeg&quality=90)
Gallemosen og det fantastiske fund
Turlængde: 0,5 km
Startkoordinater i Google Maps: 56.513461, 10.118439
I 1887 blev der gjort et fantastisk fund i Gallemosen nord for Harridslev. 21 bronzegenstande fra den allertidligste bronzealder omkring år 2000 f. Kr. med en totalvægt på næsten 12 kg var ikke bare Danmarks vægtigste fund fra den tidlige bronzealder. Fundet indeholdt også vigtige eksempler på tidlig dansk metalhåndværk og bevis for, at danerne også for 4000 år siden havde vidtstrakte handelsforbindelser.
Gallemosen - stedet for det største offerfund af metalsager fra tiden omkring bondestenalderens slutning - finder du ved Tingvej mellem Gimming og Lindbjerg.
Det store fund i Gallemosen viste sig at rumme en blanding af både fremmede og hjemligt fremstillede metalgenstande. Først og fremmest var det økser, men der viste sig også være tre tunge, mærkeligt formede stænger, der muligvis havde været beslag til åget fra et forspand til en vogn.
Vogndelene var unikke. Produktionsstedet ukendt. Nærmeste paralleller fandtes i Tut Ankh Amons grav i Egypten og på afbildninger af hestetrukne køretøjer på græske vaser.
Hesten og vognen
Kendskabet til den tohjulede vogn med fire eger er kommet til Norden fra Middelhavsområdet. På gravsten over konger i Mykene i Grækenland køres der med den tohjulede vogn.
Fundet i Gallemosen stammer fra en tid, hvor tamhesten har været en nyhed på disse kanter. Den kom først til Danmark i starten af bronzealderen. Hesten blev ikke brugt som trækdyr foran ploven som okserne. Det ædle dyr var derimod forbeholdt vognkørsel og religiøse ritualer. På helleristninger fra Sverige og Norge ses den lette tohjulede vogn afbildet - formentlig brugt i processioner.
Engang en åben sø
Genstandene fra Gallemose blev fundet i hvad der i dag er en tilgroet mose. Dengang bronzesagerne blev lagt ned, var her en sø med åbent vand. Ofringen skete mindst et halvt hundrede meter fra søbredden, så ejerne af bronzeskatten er formentlig roet derud i en båd, for at give deres værdier til de højere magter - måske som led i en ceremoniel fest? Denne form for ofre i forbindelse med vådområder, søer og moser var udbredt i bronzealderen.
Handel og håndværk
En stor del af offerfundet fra Gallemose består af bronzeøkser. I alt blev ni såkaldte randlisteøkser fundet. Æggen på en af økserne er skeformet, hvilket tyder på, at den er fremstillet i det centraleuropæiske område. En anden økse er dekoreret med et ”regn-mønster”, der henfører den til de britiske øer. Bestemmelsen af øksernes produktionssted understøttes desuden af kemiske analyser af metallets sammensætning.
De resterende økser er formentlig produceret af sydskandinaviske håndværkere og afspejler dermed den allertidligste metalproduktion herhjemme.
Økserne stammer altså forskellige steder fra og er sammen med vogndelene gode eksempler på, hvor omfattende kontakter man allerede for 4000 år siden havde til områder uden for Danmark.